Nume | Prenume | Rol | Instituție |
---|---|---|---|
Bozu | Ovidiu | Muzeul Banatului Montan, Reşiţa | |
Nemeth | Eduard Marius | responsabil | Universitatea "Babeş - Bolyai", Cluj-Napoca |
Campania de săpături a anului 2004 în acest castru roman s-a desfăşurat între 20.08.-20.09, cu autorizaţia de săpătură nr. 149/2004, cu finanţare din partea MCC şi a MBM Reşiţa în valoare totală de 80.000.000 lei. Ea a avut ca scop principal investigarea zonei numită latus praetorii sinistrum, respectiv porţiunea castrului aflată în stânga – în cazul nostru la V - clădirii comandamentului, între aceasta şi zidu...l de incintă de V al fortificaţiei. A fost astfel trasată şi săpată o secţiune orientată E-V, de la stradela aflată nemijlocit lângă peretele de V al principia până la zidul de incintă cu şanţul de apărare de pe latura de V a castrului. Secţiunea a avut lungimea de 75 m, lăţimea de 2 m, adâncimea fiind variabilă. Principalele constatări arheologice au fost următoarele: - locuinţa comandantului (praetorium) nu se afla în această fortificaţie nici în latus praetorii sinistrum, aşa cum ea nu a fost situată nici în latus praetorii dextrum1; - ca şi în zona din dreapta clădirii comandamentului, în stânga acesteia se găseau cazărmi ale soldaţilor, orientate pe direcţia N-S. Cazărmile aveau pereţi din lemn (scânduri şi nuiele) tencuiţi cu chirpici, acoperişul fiind şi la acestea din lemn (şindrilă). Fiind investigată întreaga porţiune între principia şi incinta de V a castrului, s-a constatat că acest spaţiu se aflau trei cazărmi dispuse paralel; - spaţiul alocat cazărmilor între stradelele paralele de pe direcţia N-S ale castrului (cardines) era de cca. 12 m, ca şi în latura simetric opusă celei investigate în acest an. Secţiunea din anul 2004 a oferit posibilitatea unei mai bune observări a situaţiei stratigrafice din marginile cazărmilor, constatându-se că stradelele au de ambele părţi mici şanţuri de drenare a apei pluviale, ceea ce mai reducea din lăţimea spaţiului alocat barăcilor cu cca. 1 m. Barăcile (cazărmile) aveau aşadar o lăţime de cca. 10-11 m; - şi în acest an am constatat distrugerea prin foc a cazărmilor, care au avut doar o singură fază constructivă şi de locuire; - materialul arheologic descoperit a fost destul de bogat; s-a remarcat în mod deosebit cantitatea foarte mare de bile de praştie din ceramică (peste 500), care au fost găsite în stratul de chirpici ars, adică stratul de dărâmătură al acestor barăci. Au mai fost găsite fragmente de pahare din sticlă albă şi verde, ornamentate, cuie şi scoabe din fier (din structura cazărmilor), un vârf de suliţă, ceramică comună de culoare cărămizie şi cenuşie (unele fragmente cu evidente urme de ardere secundară în incendiul cazărmilor). Au mai fost descoperite două monede din bronz, din care un as de la Domitian şi o monedă de tip "colonial", emisă de monetăria din Thessalonic în timpul împăratului Vespasian. Campaniile viitoare se vor axa pe căutarea locuinţei comandantului în spatele clădirii comandamentului; de asemenea se va săpa în întregime o cazarmă din cele identificate, pentru a obţine o imagine completă a acesteia. Sperăm ca viitoarele săpături să conducă şi la elemente de identificare precisă a unităţii militare din castru.
The 2004 excavations tried to find the private house of the commander of this fort. For this purpose a 75 m long and 2 m wide, east-west oriented trench was excavated in the latus praetorii sinistrum. Instead of the commander’s house we found three north-south oriented, about 10 - 11 m wide barracks. The barracks were built of timber and earth, had only one phase and were destroyed by fire. The archaeological finds are various, such as sling balls, glass cups sherds, spearheads, iron nails and clamps, coarsewares and two bronze coins (one of them from Emperor Domitianus, the other one from Vespasianus).